Author: Ekonom

POČETAK

PREUZMI DOKUMENT

ODGOVORI/REŠENJA

STATISTIKA - RAD ODELJENJA IV11

1. Pojam, predmet i zadaci statistike
2. Karakteristike statističkog metoda
3. Podela i značaj statistike
4. Etape - faze statističkog istraživanja
5. Priprema posmatranja
6. Predmet posmatranja - statistički skup i statistička jedinica
7. Obeležja jedinica posmatranja
8. Metodi obuhvatanja jedinica posmatranja
9. Izvori i načini prikupljanja podataka
10. Statistički upitnik
11. Planiranje organizacije istraživanja
12. Grupisanje podataka i statističke serije
13. Atributivne serije
14. Serije distribucije frekvencija
15. Vremenske serije
16. Kumulativni oblik serije
17. Statističke tabele
18. Vrste statističkih tabela
19. Grafičko prikazivanje
20. Aritmetička sredina
21. Geometrijska sredina
22. Harmonijska sredina
23. Modus
24. Medijana
25. Pojam disperzija i njeno merenje
26. Mera disperzije
27. Indeksi - pojam, primena i vrste
28. Bazni i lančani indeksi
29. Ispitivanje veza među pojavama - koeficijent korelacije
30. Pojam, predmet i značaj statistike preduzeća
31. Izvori podataka statistike preduzeća
32. Informativni tokovi u preduzeću
33. Naturalno i vrednosno izražavanje proizvodnje i prometa
34. Utvrđivanje društvenog proizvoda i neto produkta preduzeća
35. Relativni pokazatelji strukture proizvodnje i prometa
36. Struktura proizvodnje i prometa po vrstama proizvoda
37. Apsolutni pokazatelji dinamike proizvodnje i prometa
38. Relativni pokazatelji dinamike proizvodnje i prometa
39. Ispitivanje razvojnih tedencija i pojava
40. Pojam trenda i određivanje linearnog trenda
41. Indeksi fizičkog obima proizvodnje
42. Indeksi cena
43. Indeksi troškova života
44. Indeksi vrednosti proizvodnje i prometa
45. Indeksi ispunjenja plana proizvodnje i prometa
46. Prikazivanje stalnih sredstava po vrednosti
47. Pokazatelji stanja ostalih sredstava
48. Prikazivanje energetske opreme i njeno iskorišćenje
49. Proizvodna oprema i merenje njenog iskorišćenja
50. Brojno stanje zaposlenih radnika
51. Struktura zaposlenih prema osnovnim obeležjima 52. Kretanje broja zaposlenih 53. Radno vreme zaposlenih i njegovo iskorišćavanje 54. Pojam produktivnosti rada 55. Način merenja produktivnosti rada 56. Indeksi produktivnosti rada
57. Nominalne i realne zarade
58. Prosečna neto - zarada
59. Indeksi zarada
60. Zavisnost neto - zarada (plata) od produktivnosti rada

POČETAK

SLEDEĆA

PRETHODNA

ODGOVORI/REŠENJA IZ STATISTIKE

36. Struktura proizvodnje i prometa po vrstama proizvoda
Struktura proizvodnje moze se posmatrati u naturalnom i vrednosnom izrazu. Naturalni izraz ekonomičnosti predstavlja odnos ostvarene proizvodnje u fizičkim pokazateljima . Vrednosni izraz ostvarene proizvodnje prikazuje se u vrednosnim jedinicama.
37. Apsolutni pokazatelji dinamike proizvodnje i prometa
Podaci koji pruzaju vremenske serije o proizvodnji, ili prometu, ili o nekim drugim ekonomskim i drustvenim pojavama, dati su u apsolutnim iznosima koji pokazuju apsolutni nivo pojave. Kada se od apsolutnog nivoa pojave oduzme apsolutni nivo iz prethodnog perioda dobijamo apsolutni rast. Imamo prosecni apsolutni nivo i srednji apsolutni rast. Prosecni apsolutni nivo se dobija kao aritmeticka sredina iz apsolutnog nivoa proizvodnje odnosno prometa. Srednji apsolutni rast moze da bude pozitivan i negativan. To je aritmeticka sredina iz apsolutnog rasta.
38. Relativni pokazatelji dinamike proizvodnje i prometa
Oni nam pokazuju dinamiku proizvodnje i prometa i izrazeni su u procentima.
Pokazuju koliko se dinamika promenila u odnosu na prehodni period.
39. Ispitivanje razvojnih tendencija i pojava
Ispitujemo pojave preko trenda, individualnih i grupnih indeksa fizickog obima proizvodnje, individualnih i grupnih indeksa cena, indeksa troskova zivota, indeksi vrednosti proizvodnje i indeksi vrednosti robnog prometa, i individualnih i grupnih indeksa ispunjenja plana proizvodnje i prometa.
(dodatak):
U vecini vremenskih serija koje pokazuju razvoj pojava tokom vremena, mogu se zapaziti odredjene pravilnosti-zakonitosti razvoja posmatranih pojava. Te pravilnosti su razlicite i zavise od faktora koji uticu na pojave, a i od duzine vremenskog perioda koji se posmatra. Razvojna tendencija promena pojava kroz duzi vremenski period naziva se trend. ta razvojna tendencija moze se matematicki izraziti funkcijom i prikazati graficki u obliku prave ili krive linije.
Koji ce oblik funkcije odgovarati trendu jedne vremenske serije, zavisi od nacina i pravca kretanja podataka serije. Nas je zadatak da odredjujemo linearni trend. Za njegovo odredjivanje koristi se linearna funkcija ciji je opsti oblik:
y=a+bx
gde je y vrednost posmatrane pojave, a x su u stvari podaci koji oznacavaju vreme. To znaci da su x i y promenljive, a treba da izracunamo parametre a i b.

POČETAK

SLEDEĆA

PRETHODNA

ODGOVORI/REŠENJA IZ STATISTIKE

40. Pojam trenda i odredjivanje linearnog trenda
Razvojna tendencija promena pojava u duzem vremenskom periodu naziva se trend. Funkcija za odredjivanje linearnog trenda je y=a+bx gde je y vrednost posmatrane pojave, a x su podaci koji oznacavaju vreme. Trend mozemo izracunati na osnovu neparnog i parnog broja godina.Primenom obrazaca za izracunavanje parametra dobija se:
a=Σy / n .
b= Σxy / Σx2
Za paran broj obrazac je isti.
Znacaj trenda-trend pokazuje dugorocnu razvojnu tendenciju pojave i olaksava predvidjanje njenog buduceg razvoja,kao i ocenu kretanja u godinama pre posmatranog perioda.
(DODATAK):
Pod fizickim obimom proizvodnje podrazumeva se proizvodnja u njenom naturalnom (prirodnom) obliku.
Indeks fizickog obima proizvodnje dobija se stavljanjem u odnos fizickog obima proizvodnje ostvarenog u posmatranom periodu prema nivou ostvarenom u baznom periodu.
Kad se indeksima izrazavaju relativne promene u obimu proizvodnje samo jednog proizvoda, onda su to individualni indeksi fozickog obima proizvodnje.
Za utvrdjivanje promena u fizickom obimu proizvodnje za grupu od visesrodnih proizvoda, na primer: zitarice, industrijski proizvodi, hemijski proizvodi, i sl. primenjuju se grupni indeksi.
41. Individualnio i grupni indeksi cena
Individualni indeks cena je odnos cene datog proizvoda u posmatranom periodu prema ceni tog proizvoda u baaznom periodu.
ip=p1/p0
gde su ip oznaka indeksa cena, p1 cena u posmatranom, a p0 u cena u baznom periodu.
Greupni indeksi cena mogu da se izracunavaju i metodom agregata i metodom srednjih vrednosti isto kao i indeksi fizickog obima proizvodnje.
Po metodu srednjih vrednosti grupni indeks cena je ponderisani prosek individualnih indeksa, pri cemu se kao ponder moze uzeti vrednost prometa pojedinih proizvoda uy baznom ili posmatranom periodu.

POČETAK

SLEDEĆA

PRETHODNA

ODGOVORI/REŠENJA IZ STATISTIKE

45. Indeksi ispunjenja plana proizvodnje i prometa
Za merenje izvrsenja planskih zadataka koriste se indeksi ispunjenja plana po obimu i po vrednosti, kao i indeksi ispunjenja plana po strukturi proizvodnje, odnosno prometa.
Individualni indeks ispunjenja plana po obimu dobija se na taj nacin sto se ostvarena proizvodnja ili promet stavlja u odnos s planiranom proizvodnjom ili prometom u posmatranom periodu:
i= q1/q0
gde q1 predstavlja ostvarenu, a q0 planiranu proizvodnju i promet.
46. Prikazivanje osnovnih sredstava po vrednosti
Statistika na osnovu vrednosnog izraza utvrdjuje ukupan obim osnovnih sredstava, a to je njen prvi zadatak u obuhvatanju osnovnih sredstava.
U ekonomskoj nauci i privrednoj praksi poznate su sledece vrednosti osnovnih sredstava:
fakturna vrednost (kupovna cena)
nabavna vrednost
sadasnja vrednost (knjigovodstveno utvrdjena kao neotpisana vrednost)
trzisna vrednost je vrednost koju je moguce postici prodajom osnovnih sredstava u dato vreme.
Prikazivanje osnovnih sredstava po nabavnoj i sadasnjoj vrednosti moze biti u obliku tabele i grafikona.
47. Pokazatelji stanja osnovnih sredstava
Elementarna analiza stanja osnovnih sredstava moze da se izvrsi na osnovu:
Koeficijenta prosecne zastarelosti ili istrosenosti osnovnih sredstava,
koeficijenta prosecne ocuvanosti osnovnih sredstava i,
prosecnog veka trajanja osovnih sredstava.
Elementi za obracun ovih pokazate;ja su nabavna (odnosno-osnovna), sadasnja ( ili stvarna) i otpisana ( amortizovana) vrednost osnovnih sredstava.
S obzirom na mogucnosti primene ovih pokazatelja, potrebno je da vidimo kako se izracunavaju.
1) Koeficijenti prosecne zastarelosti i ocuvanosti osnovnih sredstava
Koeficijent prosecne zastarelosti izracunava se stavljanjem u odnos otipsane vrednosti osnovnih sredstava prema njihovoj nabavnoj vrednosti. Ako se koeficijent pomnozi sa 100 dobija se procenat zastarelosti ili istrosenosti osnovnih sredstava.
2) Prosecnio vek trajanja osnovnih sredstava i obracun amortizacije
Prosecni vek trajanja utvrdjuje se za grupu osnovnih sredstava ( na primer za gradjevinske objekte, opremu, transportna sredstva i dr.), a moze i za ukupna osnovna sredstva jednog preduzeca. Izracunava se kao odnos zbira nabavne vrednosti prema ukupnom godisnjem iznosu amortizacije za datu grupu osnovnih sredstava.

POČETAK

SLEDEĆA

PRETHODNA

ODGOVORI/REŠENJA IZ STATISTIKE

52.Struktura zaposlenih prema osnovnim obelezjima Poznato je vise bitnih obelezja po kojima se moze posmatrati sastav zaposlenih, Medjutim , predmet naseg razmatranja bice struktura zaposlenih po onim obelezjima koji su u neposrednoj vezi s poslovanjem preduzeca.
Kontrolna struktura zaposlenih Zaposleni grupisani prema kvalifikaciji stecenoj skolovanjem ili priznatoj na osnovu prakticnog rada I radnog iskustva,cine kvalifikacionu strukturu zaposlenih.Kvalifikacija zavisi od vrste I trajanja skolovanje I od radnog iskustva I stecene prakse.Pojam “kvalifikacija zaposlenih” odredjuju tri osnovna obelezja:
a)Skolska sprema.
b)Stepen strucnog obrazovanja.
c)Stepen strucne spreme potrebne za obavljanje odrecenih radnih zadataka.
51.Kretanje broja zaposlenih u preduzecu.
Kretanje broja zaposlenih pokazuje nivo zaposlenosti u preduzecu za odredjeni period,ali ne otkriva promene brojnog stanja lica nastale tokom posmatranog perioda.
Promet zaposlenih iskazuje se:
a)Apsolutnim i
b)Relativnim pokazateljima.
Apsolutni izraz je ukupan broj zaposlenih koji su raskinuli radni odos I ukupan broj zaposlenih lica.Posebno iskazivanje primljenih lica na novootvorena radna mesta znacajno je za analizu uspesnosti razvoja preduzeca I porasta zaposlenosti.Posmatrano sa stanovista ekonomskih potreba preduzeca,imamo:
- Opravdan I - Neopravdan ili neupotreban promet zaposlenih
Relativni pokazatelji kretanja I promena brojcanog stanja zaposlenih lica imaju veci znacaj u ispitivanju ove problematike.Pomocu njih se izracunava intezivnost prometa radnika.Relativni izraz kretanja zaposlenih naziva se Intezitet prometa zaposlenih.Intezitet prometa zaposlenih koji su otisli iz preduzeca u toku meseca po osnovu raskidanja odnosa dobija se stavljanjem u odnos broja zaposlenih koji su otisli prema ukupnoom broju zaposlenih na pocetku posmatranog perioda.
Intezitet prometa novozaposlenih lica utvrdjuje se ako sto se broj doslih stavlja u odnos prema ukupnom broju zaposlenih na kraju posmatranog perioda.
53.Radno vreme zaposlenih Da bi se moglo meriti radon vreme se iskazuje:
a)radni cas b)radni dan c)radnik-cas
d)radnik-dan
Radni dan I radni cas su jedinice za iskazivanje radnog vremena koje radnici treba da odrade po zakonu.
Radnik-cas je vreme trajanja od 60 minuta koje zaposleni treba da provedu na poslu.
Radnik-dan je dolazak I prijavljivanje radnika za posao odredjenog dana bez obzira na broj casova koliko je tog dana odradio.

POČETAK

SLEDEĆA

PRETHODNA

ODGOVORI/REŠENJA IZ STATISTIKE

54.POJAM PRODUKTIVNOSTI RADA
Pod pojmom produktivnosti ili proizvodnosti rada podrazumeva se prosecan radni ucinak.Statisticki preciznije definise se produktivnost kao odnos proizvodnje i rada utrosenog za njeno stvaranje.
Pr= obim proizvodnje/utroseni rad
Pr'= utroseni rad/obim proizvodnje
55.NACIN MERENJA PRODUKTIVNOSTI RADA
Za posmatranje produktivnosti rada u uzem smislu najpravilnije je utrosenom radnom vremenu rada ili broju zaposlenih suprostaviti proizvodnju,ciji je obim iskazan u naturalnom ili uslovno naturalnom izrazu.
Pr=q /T ili Pr'= T 7q
T-Predstavlja ukupno utroseno vreme rada radnika a
q- kolicinu proizvodnje ostvareno za to vreme
Umesto utrosenog vremena rada,kojim nekad ne raspolazemo,mozemo uzeti broj zaposlenih pa cemo produktivnost rada izracunati po formulama:
Pr=q/R ili Pr'=R/q
Za vise nejednakih ili istovrsnih proizvoda obim poizvodnje za obracun produsktivnosti moze se iskazati u uslovno naturalnim jedinicama...
Pr= Sigma pq/sigma T ili Pr'= Sigma T/sigma pq
T-oznacava ukupno utroseno vreme rada
q-kolicinu proizvodnje ostvarene za to vreme
p-cena proizvoda

POČETAK

SLEDEĆA

PRETHODNA

ODGOVORI/REŠENJA IZ STATISTIKE

56. PRODUKTIVNOST RADA
PRODUKTIVNOST RADA predstavlja karakteristiku rada da u jedinci radnog vremena proizvede neku količinu upotrbnih vrednosti,odnosno roba. Produktivnost se naziva i proizvodnost.
To nam govori otome koliko jedinica proizvoda mogu radici da proizvedu u jedinci vremena(na primer za jedan sat). Sličan pokazatelj je intenzivnost rada, s tim daintenzivnost zahteva veće naprezanje radnika (radnik u jedinici vremenaulaže više rada). Pove ćana produktivnost podrazumeva da se sa istimutroškom rada poveća proizvodnja.
Produktivnost direktno utiče na standard stanovništva . Taj uticaj seogleda u tome što kod visoke produktivnosti postoji obimna proizvodnja uzraspoloživi utrošak rada , što omogućava veću potrošnju stanovništva, odnosno viši standard.Pored toga preduzece može da očekujei veći profit ako povećava produktivnost, obzirom da sa istom količinom
57.
Nominalna plata je ukupna suma novca koju radnik primi kao cenu, za svoju radnu snagu koju angažuje u preduzeću. Realna plata je ukupna količina proizvoda i usluga koju radnik može da kupi za primljeni iznos novca, za ostvarenu nominalnu platu. Veličina realne plate zavisi od nominalne plate, i cena roba i usluga koje radnik normalno troši.
Porast nominalnih plata javlja se kao uzrok porasta cena roba i usluga.
Jedan od osnovnih zakona svake proizvodnje je da se realne plate ne mogu povećavati više nego što iznosi porast društvene produktivnosti rada. To znači da ukoliko se nominalna vrednost plate ne menja, a cene rastu, realna vrednost plate opada, tj. za primljenu sumu novca može se kupiti sve manje proizvoda ili usluga na tržištu.
Lična potrošnja zaposlenog zavisim od visine njegove realne plate i od njegovih ličnih potreba za određenim proizvodima i uslugama. U zavisnosti od toga, radnik može da troši sve što zaradi, da troši manje i da pri tome štedi, ili da se zadužuje kod banaka i tako u datom momentu troši više nego što zarađuje
Минималне зараде по радном часу
Минимална зарада се исплаћује према вредности радног часа у нето износу који је утврђен за месец у којем се врши исплата , независно од тога за који месец се исплаћује (члан 111. став 2. Закона о раду).
Бруто минимална зарада се утврђује увећањем нето износа за порез на доходак грађана и за доприносе за социјално осигурање које из зараде плаћа запослени.
Исплата минималне зараде према оствареним часовима рада
Aко запослени у одређеном месецу није остварио пун фонд часова рада, припада му минимална зарада само за остварене часове рада (члан 111. став 1. Закона о раду)
Исплата минималне зараде према оствареном радном учинку
Запосленом који у току месеца, цео месец проведен на раду, а својом кривицом није остварио стандардни учинак, минимална зарадa може да се утврди и исплати у нижем износу од износа који је утврђен у складу са законом за одређени месец (члан 111. став 1. Закона о раду). У том случају износ минималне зараде који се исплаћује утврђује се према оствареном радном учину у односу на предвиђени стандардни учинак за послове на којима запослени ради.
Послодавац има законску обавезу да, поред минималне зараде, запосленом обрачуна и исплати и топли оброк и регрес за годишњи одмор (ако је утврђено да се регрес исплаћује месечно), у висини утврђеној општим актом, као и "минули рад" најмање 0,4% за сваку годину рада проведеног у радном односу.
Запослени коме се исплаћује минимална зарада у случају када ради прековремено, на дан празника који је по закону нерадан дан, ноћу или у сменама, има право, у складу са чланом 108. Закона о раду, на увећану (минималну) зараду, у висини утврђеној законом, општим актом или уговором о раду-Акo je минимална зарада која се исплаћује мања од најниже основице за плаћање доприноса која се примењује на дан исплате минималне зараде, доприноси се обрачунавају и плаћају на ту најнижу основицу.

POČETAK

PRETHODNA

ODGOVORI/REŠENJA IZ STATISTIKE

59.
Registrovana zaposlenost kod pravnih lica nastavlja da opada između septembra 2007. i marta 2008, u čemu i dalje prednjači prerađivačka industrija. Broj zaposlenih u javnom sektoru je uglavnom stabilan, dok podaci o broju preduzetnika još uvek nisu raspoloživi.
Broj registrovanih nezaposlenih nastavlja da pada, pa kako i formalna zaposlenost i nezaposlenost padaju, raste formalno neaktivno stanovništvo. Anketa o radnoj snazi koja prati i formalnu i neformalnu ekonomiju pokazuje, međutim, rast ukupne zaposlenosti. Naša je pretpostavka da do divergentnog trenda između različitih anketa (RAD i ARS) dolazi upravo zbog toga što ARS obuhvata i neformalnu zaposlenost. Naime, deo radne snage otpuštene iz društvenih preduzeća koju formalni sektor nije uspeo da apsorbuje, prelazi u neformalni sektor.
Realni rast plata značajno usporava – u Q1 on iznosi 5,2% u odnosu na 14,6% za celu 2007. godinu, dok su plate u aprilu blago iznad proseka Q1, zbog predizbornog usklađivanja plata u javnom sektoru. Ipak, u javnom sektoru plate drastično usporavaju s rastom u odnosu na 2007, dok je ovo usporavanje u privredi nešto sporije. Ukupno gledano, čini nam se da još uvek ne dolazi do indeksacije plata u odnosu na cene.
60.
Produktivnost rada I neto zarada zaposlenih nalaze se u uzajamnoj povezanosti u uslovljenosti.
Ukoliko je veca produktivnost rada utoliko je veci obim proizvodnje. Povoljniji su trzisni odnosi za realizaciju proizvedenih dobara. Pa se utoliko stice I veci ukupan prihod odnosno veci neto prihod (dobit).

Sablon

Sablon

Sablon

Sablon

Sablon

Sablon

Sablon

Sablon

Sablon | Sablon | Sablon | Sablon | Sablon | Sablon | Sablon | Sablon